ASV prezidents Džo Baidens un Ķīnas prezidents Sji Dzjiņpins trešdien Kalifornijā aizvadīja pirmo tikšanos gada laikā un vienojās atjaunot sakaru kanālus starp abu valstu bruņotajiem spēkiem.
Centieni uzlabot attiecības
Abu līderu iepriekšējā tikšanās notika G20 samita kuluāros Bali pagājušā gada novembrī. Jau tā saspīlētās ASV un Ķīnas attiecības pēc tam pasliktinājās, kad gada sākumā ASV notrieca Ķīnas balonu, kas bija pārlidojis Savienotajām Valstīm. Vašingtona uzskatīja, ka ar šā balona palīdzību Ķīna mēģinājusi ievākt izlūkinformāciju. Pēc tam notikuši centieni abu valstu attiecības uzlabot. Pekinā šogad viesojušās vairākas augstas ASV amatpersonas, tostarp valsts sekretārs Entonijs Blinkens un finanšu ministre Dženeta Jelena. Savukārt oktobra beigās Vašingtonu apmeklēja Ķīnas ārlietu ministrs Vans Ji, turpinoties diplomātiskajiem centieniem saskaņot ASV un Ķīnas prezidentu tikšanos.
Baidena un Sji četras stundas ilgā saruna trešdien notika Āzijas un Klusā okeāna ekonomiskās sadarbības (APEC) valstu sanāksmes laikā. Lai arī APEC samits notiek Sanfrancisko, Baidena un Sji tikšanās tika rīkota greznā īpašumā apmēram 40 kilometrus uz dienvidiem no šīs Kalifornijas pilsētas. Abu prezidentu tikšanās tika rūpīgi organizēta, un Baidens Sji sagaidīja ar izklātu sarkano paklāju. Pēc abu līderu sarokošanās sekoja dažādu jautājumu pārrunāšana pie gara konferenču galda, kur abu valstu prezidenti atradās savu padomnieku ielenkumā. Pēc tam sekoja darba pusdienas, bet tikšanos noslēdza Baidena un Sji pastaiga dārzā.
"Planēta Zeme ir pietiekami liela, lai abas valstis gūtu panākumus," Baidenam norādīja Sji.
"Sarunas aci pret aci nekas nevar aizstāt," Baidens sacīja Ķīnas prezidentam. "Mums ir jāgādā, lai sāncensība nenovestu pie konflikta," sarunā ar Sji piebilda ASV prezidents. Baidens tomēr nemainīja savus uzskatus par Ķīnas prezidentu, un pēc samita uz žurnālistu jautājumu, vai joprojām uzskata Sji par diktatoru, atbildēja apstiprinoši.
Novērst incidentus un narkotiku ražošanu
Pirms Baidena un Sji tikšanās netika gaidīti lieli diplomātiski izrāvieni, atzīmē ASV mediji. Tomēr vairākos jautājumos pasaulē lielāko ekonomiku līderiem izdevās panākt progresu. Abi prezidenti vienojās atjaunot militāro sakaru kanālus, kurus Pekina 2022. gadā slēdza pēc toreizējās ASV Pārstāvju palātas spīkeres Nensijas Pelosi vizītes Taivānā. Ķīna līdz šim esot noraidījusi ASV centienus šos kanālus atvērt, iepriekš paziņojis Pentagons. Vašingtona uzsver, ka šādi saziņas kanāli ir vajadzīgi, lai novērstu dažādu incidentu pāraugšanu plašākā konfliktā. ASV ir vērsušas uzmanību uz vairākiem incidentiem, kuros gandrīz sadūrušies abu valstu militārie transportlīdzekļi. Piemēram, oktobra beigās Ķīnas iznīcinātājs virs Dienvidķīnas jūras nonāca tikai pāris metru attālumā no ASV bumbvedēja B-52. ASV mediji norāda, ka ar Krieviju Vašingtonai joprojām ir atvērti saziņas kanāli, lai novērstu bruņoto spēku sadursmes, piemēram, Sīrijā.
Baidens paziņojis, ka sarunās panākta vienošanās, kas varētu palīdzēt mazināt fentanila pārdozēšanas krīzi ASV.
Vašingtona jau sen ir aicinājusi Ķīnu pārtraukt eksportēt ķīmiskās vielas, no kurām Meksikas narkotiku karteļi ražo un ieved Savienotajās Valstīs fentanilu. Sji esot piekritis Ķīnā ierobežot šo ķīmisko vielu ražošanu, pavēstīja Baidens. Pirms samita tika gaidīts, ka attiecībā uz militārajiem sakariem un fentanila jautājumu sarunās izdosies panākt vienošanos, norāda telekanāls CNN.
Uzmanības centrā Taivāna
Kā jau bija gaidāms, īpaši sarežģītas bijušas sarunas par Taivānu, ko Ķīna uzskata par savu teritoriju, vēsta aģentūra "Associated Press". Baidens sarunas gaitā esot apliecinājis, ka Savienotās Valstis īsteno "vienas Ķīnas politiku", tomēr jebkuram risinājumam jānotiek mierīgā ceļā, pavēstījusi kāda ASV amatpersona, kas vēlējās palikt anonīma. ASV prezidents arī kritizēja Ķīnu par militārajām aktivitātēm Taivānas tuvumā un solīja turpināt apbruņot šo salu. Baidens arī aicināja Sji neiejaukties nākamā gada janvārī gaidāmajās vēlēšanās Taivānā. Sji tikmēr teicis, ka Ķīna neplāno iebrukt Taivānā, tomēr uzstāja uz jautājuma risināšanu.
"Miers ir laba lieta, bet kādā brīdī mums ir jāvirzās pretī risinājumam," sacījis Sji.
Baidens arī aicinājis Pekinu izmantot savu ietekmi uz Irānu, lai novērstu Izraēlas un grupējuma "Hamās" kara pāraugšanu plašākā reģionālā konfliktā. Ķīnas ārlietu ministrs Vans Ji ir paziņojis, ka Pekina ir darījusi Teherānai zināmas šīs bažas.
Ķīnas Centrālās televīzijas izplatītajā paziņojumā lielākā uzmanība pievērsta Taivānas jautājumam un sankcijām un citiem ierobežojumiem, ko Savienotās Valstis noteikušas Ķīnas kompānijām un ražojumiem. Sji esot aicinājis Baidenu atbalstīt Ķīnas mierīgu apvienošanos ar Taivānu un nosaucis to par "nozīmīgāko" jautājumu divpusējās attiecībās ar ASV. Sji arī paudis bažas par Savienoto Valstu noteikto eksporta kontroli, investīciju pārbaudēm un sankcijām, kas esot "ievērojami kaitējušas Ķīnas likumīgajām interesēm".
Vašingtona bažījas, ka Ķīna varētu ASV vietā kļūt par vadošo lielvalsti pasaulē. Baidena administrācijas Nacionālās drošības stratēģijā norādīts, ka Ķīna ir "vienīgā konkurente, kam ir gan nodoms pārveidot starptautisko kārtību, gan aizvien vairāk arī ekonomiskās, diplomātiskās, militārās un tehnoloģiskās spējas, lai to izdarītu".