Personīgā laika inventarizācija, prioritāšu noteikšana, nozīmīgāko darbu plānu sagatavošana dienai, nedēļai un ilgākam laikam, iekļaujot arī personīgus sīkumus, šo plānu sistemātiska lietošana nes labus rezultātus, ja vēlamies vairāk laika sev, secinājusi starptautiski sertificēta personīgās izaugsmes trenere Evija Šalte-Novicka.
Prioritātes un laika zagļi
“Naudu iespējams iztērēt un atkal nopelnīt, bet laiku varam tikai iztērēt, ne nopelnīt. Mums vienīgā iespēja atliek laiku sadalīt jeb pareizi saplānot pēc savām prioritātēm. Ikdienas skrējienā ir vērts apstāties un apzināties, kuras ir mūsu svarīgākās prioritātes, saprast, kas ir mūsu laika zagļi, un tos ierobežot. Pēc tam kad mierīgi apdomājam savas prioritātes, tās pierakstām, esam pārsteigti, kam patiesi vēlamies izmantot laiku. Bet bez konkrēta plāna diemžēl tik daudz vērtīga palaižam garām. Katram no mums ir sava laika uztvere, tomēr prioritāšu plāns, kas katru dienu ir acu priekšā, savā veidā motivē padarīt iecerēto šajā dienā, nedēļā, gadā vai vēl nākamajos desmit gados,” uzsver Evija Šalte-Novicka un ierosmei dod septiņus padomus, kā atrast laiku.
1. Laika revīzija ik pēc 15 minūtēm. Katram būtu vērtīgi veikt sava laika inventarizāciju, katru dienu ik pēc 15 minūtēm pierakstot atbildi uz jautājumu: “Ko es esmu darījis?” Tas labi palīdz izvērtēt iztērētos laika resursus.
2. Atmetam toleranci, ja runa par laika zagšanu sev. Ja mums zog naudu, par to rakstām policijā iesniegumu, taču esam toleranti, ja paši sev zogam laiku. Ja ir izjūta, ka svarīgas lietas atliekam, pat ja arī tās ierakstītas plānotājā, tās jāpasaka kādam skaļi vai ar tām jāpadalās elektroniskajā sarakstē, sociālajos tīklos. Kļūst neērti nepaveikt pausto, jo pateikts plāns vairs nav tikai mūsu plāns!
3. Slikts plāns ir labāks nekā nekāds. Laika plānošana ir dzīves plānošana, kurā arī slikts plāns ir labāks nekā nekāds. Nav svarīgi, kā plānojam savu laiku, vai tas ir plāns vienai dienai, mēnesim, ceturksnim, gadam vai pieciem gadiem. Galvenais, lai ir vismaz kaut kāds plāns!
Izveidots laika karkass un saplānoti darbi pie iecerētā mērķa ved daudz ātrāk.
4. Plānojam, kā pavadīsim laiku ar sev tuvajiem. Dzīvē daudz kas nenotiek pēc plāna, kas nav slikti, tomēr plāns vai mērķi ilgtermiņā palīdz mums sevi disciplinēt. Ideāli, ja tajā vietu atrodam ne tikai darbam vai studijām, bet arī pašsaprotamām lietām. Noteikti jābūt ailītei arī laikam, ko pavadām ar ģimeni, bērniem, vecākiem, draugiem.
5. Kuri sīkumi traucē taupīt laiku? Jāapzinās ikdienišķas darbības, kuras regulējot vai no tām atsakoties, nākotnē varētu ietaupīt laiku.
6. Glābējzvans mums līdzās. Ne viss jādara pašam. Atliek atrast atbalsta komandu, kam uzticēt daļu no pienākumiem mājās un birojā vai citur.
7. Sākam ar nepatīkamāko. Bieži mūsu laiku kavē nepatīkamie darbi, kuru sākšana prasa saņemšanos un piepūli. Labi darbojas ieteikums dienu iesākt tieši ar nepatīkamāko darbu: zvans zobārstam, neapmierinātam klientam, draudzenei, ar kuru vakar sastrīdējāmies. Jo ātrāk nepatīkamais būs aiz muguras, jo ātrāk veiksies pārējie iecerētie darbi.