Ministru kabinets otrdien apstiprināja austrumu robežas militārās stiprināšanas un pretmobilitātes plānu, kura īstenošanai paredzēts tērēt 303 miljonus eiro.
Austrumu robežas militārās stiprināšanas un pretmobilitātes plāns ir daļa no Baltijas aizsardzības līnijas izveides, kas gar visu Krievijas un Baltkrievijas robežu ietvers Nacionālo bruņoto spēku vienību atbalsta punktu izveidi – aizsardzības pozīcijas karavīriem un nocietinātas aizsardzības pozīcijas, dažādus šķēršļus, prettanku grāvjus, munīcijas un mīnu noliktavas.
Tuvāko piecu gadu laikā robežas stiprināšanā aizsardzības nozare ieguldīs 303 miljonus eiro. Darbi, kam paredzēts šis finansējums, sāksies martā.
Lai nepieļautu pretinieka pārvietošanos, robežas nostiprināšana Latvijā sāksies ar esošo ceļu pārrakšanu, izveidojot prettanku grāvjus, savukārt vēlāk par prettanku grāvjiem tiks pārveidoti arī pierobežā esošie meliorācijas novadgrāvji.
Tāpat tiks izvietoti dažādu tipu šķēršļi, piemēram, prettanku grāvji tiks pastiprināti ar betona blokiem un konstrukcijām, piemēram, ar tā dēvētajiem pūķa zobiem un prettanku mīnām. Šķēršļu izvietošana tiks pielāgota apvidum, izmantojot arī dabiskos šķēršļus – purvus, mežus un citus dabas objektus.
Vienlaikus pierobežas joslā tiks noteiktas un ierīkotas drošas sprāgstvielu un mīnu, kā arī inženiertehnisko materiālu glabātavas ātrai aizsardzības pozīciju pastiprināšanai. Tāpat tiks izstrādāti plāni svarīgāko transporta artēriju – ceļu, dzelzceļu, tiltu – sagatavošanai ātrai un efektīvai pārraušanai, lai aizkavētu iespējamo pretinieka virzību.
Aizsardzības ministrs Andris Sprūds pēc valdības sēdes pastāstīja, ka līdz šim jau daudzas lietas paveiktas robežas stiprināšanā, proti, "lielā mērā" ir izvietotas militārās vienības un regulāri rīkotas mācības. Šogad plānā paredzēto pasākumu īstenošanai paredzēti 25 miljoni eiro.
Ņemot vērā valdības lēmumu, jau sākot ar šodienu uz robežpunktiem Pāterniekos, Terehovā un Grebņevā tiks aizvesti betona bloki.
Lai arī patlaban plāns ir paredzēts pieciem gadiem, kopumā valsts aizsardzības spēju stiprināšana notiks ilgtermiņā. Vaicāts vai robežas tuvumā plānots izvietot arī NATO vienības, ministrs atgādināja, ka aizsardzības resors īsteno vērienīgo Sēlijas poligona projektu, lai nodrošinātu apmācības iespējas topošajai NATO brigādei, līdz ar to sabiedroto spēki būs vēl plašāk pārstāvēti Latvijā kopumā, tostarp austrumu reģionos.
![Latvijas un Baltkrievijas pierobeža. Robežžoga izbūve.](https://media.lasi.lv/media/cache/gallery__jpeg/uploads/media/image/2023072608213264c0ad5c1d6fb.jpg)
KONTEKSTS
2022. gada 24. februārī Krievijas diktators Vladimirs Putins deva pavēli iebrukt Ukrainā. Putins apgalvoja, ka NATO gatavojas izmantot Ukrainu kā placdarmu agresijai pret Krieviju, lai gan šiem apgalvojumiem nebija pierādījumu. Starptautiskā krimināltiesa (SKT) 2023. gada martā izdeva Putina aresta orderi par nelikumīgu ukraiņu bērnu deportāciju no okupētajām teritorijām Ukrainā.