Aldis Laviņš no desmit darba gadiem Satversmes tiesā sešus gadus ir bijis tās priekšsēdētājs un, kā pats saka, izbaudījis priekšnieka smago nastu.
Laviņam augustā beidzas pilnvaru laiks konstitucionālajā tiesā un viņš atgriezīsies Augstākās tiesas Civillietu departamentā, no kurienes bija izvirzīts Satversmes tiesas tiesneša amatam. Tiesneša amatā viņš ir jau 25 gadus. Papildus tam Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē lasa lekcijas par ģimenes tiesībām: "Tas ir brīnišķīgs veids, kā es varu studentiem nodot savas zināšanas."
Jūs uzskatāt, ka pirmās instances tiesai ir jābūt stipram pamatam efektīvai tiesu sistēmai, taču vienlaikus pirmās instances tiesas tiesneši pēdējā laikā diezgan regulāri tiek pārcelti uz apgabaltiesu. Šā gada sākumā vakantas bija 56 tiesnešu vietas. Kā tas iet kopā ar jūsu sacīto par efektīvu tiesu sistēmu?
A. Laviņš: Vispirms ir nepieciešams izlemt, kādai ir jābūt tiesu sistēmai un kā jāfunkcionē pirmās instances tiesai, lai tās darbība būtu efektīva. Tad arī būs zināms, cik tiesnešu ir nepieciešams pirmajā instancē. Jāņem vērā arī tas, ka vienmēr būs gadījumi, kad tiesneši dosies pensijā vai pa karjeras kāpnēm uz augstākas instances tiesu. Tā ir normāla parādība.
Būtiska nozīme ir tam, cik pievilcīga un prestiža ir tiesneša profesija Latvijas sabiedrībā. Valsts vienotais jurista profesionālās kvalifikācijas eksāmens ir parādījis, kāda ir jauno juristu sagatavotības pakāpe.
No visiem augstskolu absolventiem, kuri dodas uz šo centralizēto eksāmenu, to nokārto apmēram 30–40 procenti. Tas nav augsts rādītājs un liecina par jauno juristu izglītības kvalitāti.
Turpretī tie, kuri to nokārto, kļūst par konkurētspējīgiem juristiem darba tirgū.
Diemžēl šobrīd mēs izjūtam jauno juristu trūkumu tiesu sistēmā, jo tiesneša karjera absolventu vidū pašlaik nebūt ne tuvu nav populārākā izvēle. Tāpēc ir jādomā par to, kāds pasākumu kopums nepieciešams, lai darbam tiesās vairāk piesaistītu jaunos speciālistus. Tas izdarāms, ne tikai paaugstinot tiesneša un tiesneša palīga amata pievilcīgumu, bet arī kopumā pilnveidojot tiesāšanās kultūru Latvijā. Ir jāpārskata tiesneša, advokāta un lietas dalībnieku loma tiesvedības procesa efektivizēšanā, vienlaikus padarot tieši pirmās instances tiesu par nozīmīgāko tiesvedības posmu lietas izskatīšanā.
Tieslietu ministrija uzskata, ka būtu nepieciešama pielaide valsts noslēpumam visiem tiesnešiem, kas izskata krimināllietas. Vai tas liecina par zināmu neuzticēšanos tiesnešiem, īpaši pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā?
Tas drīzāk liecina par neizpratni attiecībā uz tiesu varas neatkarību.
Pielaide valsts noslēpumam ir nepieciešama tad, ja darbs ir ar tādu lietu, kurā ir valsts noslēpumu saturoša informācija.
Ir noteikti tiesneši, kuriem šī pielaide ir iedota, un viņi strādā ar valsts noslēpumu saturošiem materiāliem. Ja krimināllietās nav tādu materiālu, kas saistīti ar valsts noslēpumu, tad kādēļ tiesnesim būtu nepieciešama šāda pielaide?