Lai atrastu labākos un lietderīgākos zemes platību izmantošanas veidus un paaugstinātu zemju izmantošanas lietderību, AS "Latvijas valsts meži"(LVM) ir sākusi vēsturisko kūdras ieguves vietu un degradēto purvu apzināšanu.
LVM pārvaldībā ir purvu teritorijas, kurās notiek kūdras ieguve un tādas, kurās dažādu apsvērumu dēļ ieguve nenotiek.
Vēsturisko kūdras ieguves vietu un degradēto purvu turpmāko izmantošanas veidu nosaka dažādi faktori, kas tiek novērtēti, konkrēto teritoriju apsekojot dabā.
Esot uz vietas, tiek novērtēts hidroloģiskais režīms un meliorācijas sistēmas stāvoklis, atlikušā kūdras slāņa biezums, kūdras veids, reljefs, pieplūstošā minerālūdens ķīmiskais sastāvs, pieguļošās teritorijas un citi faktori.
Vērtējot turpmāko darbību vai iespējamos darbības ierobežojumus konkrētā teritorijā, viens no būtiskākajiem nosacījumiem ir tur konstatētās dabas vērtības.
"Ja, apsekojot purvu teritoriju, tiek secināts, ka purva atjaunošana ir iespējama, tiek meklēti labākie risinājumi, kā to izdarīt, jo kūdras ieguve ir nozīmīgs ienākumu avots Latvijas ekonomikai. Tā kā purva atjaunošanās process ir ļoti lēns, LVM šī rekultivācijas procesa ietvaros izskata dažādas iespējas, piemēram, sfagnu ieaudzēšanu, paludikultūru audzēšanu, kas ir daļa no purvu veidošanās procesa. Šie ir inovatīvi risinājumi pētījumu stadijā, bet šādas zināšanas noderētu, meklējot alternatīvas izsīkstošo dabas resursu kompensēšanai vai jaunus ekoloģiskus risinājumus esošo izejmateriālu aizstāšanai," skaidro "LVM Zemes dzīles" rekultivācijas speciāliste Dārta Amelija Pūliņa.
Purvu zemes
Tajās vietās, kur tuvākajā laikā purvam raksturīgo vidi nav iespējams atjaunot, tiek meklēti citi lietderīgi un videi draudzīgi izmantošanas veidi. Viens no tiem ir apmežošana. Apmežošana ne tikai rada pievienoto vērtību videi un Latvijas ekonomikai, bet arī samazina vides riskus, kādi var būt atklātam kūdras laukam, piemēram, augsnes degradēšanās, krasas gruntsūdens līmeņa svārstības, ugunsgrēki.
Savukārt vietās, kur nav iespējams purvu atjaunot vai apmežot, tiek izskatītas alternatīvas, piemēram, saules paneļu un vēja ģeneratoru uzstādīšana atjaunojamās enerģijas ražošanai.
Lai rastu labākos risinājumus vēsturisko un degradēto purvu lietderīgai izmantošanai, LVM veido sadarbību ar Latvijas un ārvalstu purvu rekultivācijas jomas speciālistiem, kopīgi apsekojot purvus dažādu rekultivācijas projektu ietvaros.