Bioloģiski vērtīgo pļavu vislielākais saimnieks ir Latvijas valsts, kuras atbalstam pieteiktās platības aizvadīto 12 mēnešu laikā mazinājušās.
Vislielāko bioloģiski vērtīgo pļavu saimnieku grupā un 50 vērtīgāko pļavu topa augšgalā salīdzinājumā ar 2022. gadu ir notikušas vairākas izmaiņas. Proti, ir samazinājušās gan Ķemeru nacionālā parka fonda (ĶNPF), gan arī Dabas aizsardzības pārvaldes (DAP) atbalstam pieteiktās platības.
Pērn ĶNPF atbalstam pieteica dabiskās pļavas 514 ha platībā, šajā gadā – 496 ha platībā. DAP pieteikto platību samazinājums no 421 ha līdz 379 ha licis šai valsts iestādei no 2. vietas topā pārcelties par vienu vietu zemāk. Savukārt Litenes pagasta Jurija Prokofjeva SIA "Sita Nature Park" vērtīgo zālāju platības gada laikā palielināja no 364 ha līdz 439 ha.
"Papildu platības ir nomas zeme, pļavas, ko man iznomā saimnieki, kuriem pašiem nepietiek naudas uzņēmējdarbībai. Manas bioloģiski vērtīgās pļavas atrodas divos liegumos, toskait Lubānas mitrājā un Pededzes palieņu pļavu liegumā. Līdz jaunajam gadam gaļas liellopu ganāmpulkā būs 150 dzīvnieku, briežu ganāmpulkā ir 200 dzīvnieku. Dabas teritorijās var veiksmīgi nodarboties ar lauksaimniecības uzņēmējdarbību, tomēr ir skumji, ka atbalsts infrastruktūrai un dzīvnieku pirkumam ir tikai no ES programmām, tostarp no "LIFE" programmas, nevis no Latvijas valsts," tā J. Prokofjevs. Viņš arī ar smaidu teic, ka vēl esot, kur tiekties, un ir gatavs nākamajos gados "Agro Topa" veidotajā lielāko saimnieku topā sasniegt pirmo vietu.
Dabas aizsardzības pārvalde redakcijai ziņoja, ka tās apsaimniekoto zālāju platību izmaiņas saistītas ar to, ka pārvērtēta zālāju bioloģiskā vērtība un aktualizēti dati, tomēr pati zālāju apsaimniekotā platība nav samazinājusies. Tomēr pārvalde rēķinoties ar to, ka nākamajā gadā bioloģiski vērtīgo zālāju platības būs lielākas, jo šogad un pērn veikti plaši atjaunošanas darbi, un vietās, kur zālāji bija zaudējuši kvalitāti, veiktas darbības kvalitātes uzlabošanai.
Precizēsim, ka DAP valstij piederošās bioloģiski vērtīgās pļavas arī iznomā "Ķemeru nacionālā parka fondam". Šā fonda pārvaldnieks, valdes priekšsēdētājs Andis Liepa, teic, ka bioloģiski vērtīgās pļavas Ķemeru nacionālajā parkā apsaimnieko gan pļaujot, gan arī noganot. Patlaban aptuveni 500 ha lielā platībā savvaļā ganās gan 200 taurgovis, gan arī aptuveni tikpat daudz savvaļas zirgu. "Ganības atrodas pēc īpatsvara lielākajā zālāju daļā," precizē A. Liepa.
Daļu pļavu pļauj un gatavo sienu ganāmpulku piebarošanai ziemā. Dzīvniekiem ir pieejams arī mežs, kur veidojas meža ganību biotops. "Pirmos zālēdājus dzīvniekus uz parku atveda 2004. gadā. Patlaban tie paši vairojas, mirst, dzīvo savā vaļā, notiek dabīgā izlase. Nav sakārtoti likumi taurgovīm. Cīnāmies ar Pārtikas un veterināro dienestu par savvaļas dzīvnieku statusu, tāpēc ka mūsu dzīvniekus pārtikas produktu ražošanai neizmanto un tos ir ļoti sarežģīti apzīmēt," skaidro Andis Liepa.