Eiropas Zaļais kurss arī Latvijā nozīmē neizbēgamu mežizstrādes apjoma samazinājumu. Jautājums ir tikai, cik iespaidīgs tas būs. Kokrūpnieku interesēs ir saglabāt izejmateriālu pieejamību, turpretī vides organizācijās nevēlas pieļaut, ka mežu saglabāšanas pasākumi ir tikai kosmētiski. Līdzsvaru nāksies meklēt topošajās Meža nozares pamatnostādnēs.
Kamēr jaunie meža apsaimniekošanas groži vēl tikai top, daļai meža nozares spēlētāju nervi jau tiek kutināti. Runa ir par Satversmes tiesas (ST) 8. aprīļa nolēmumu, ar ko spēku zaudēja 2022. gadā pieņemtie valdības noteikumi par samazinātu galvenās cirtes caurmēru.
Jau uzreiz pēc ST sprieduma meža nozares ļaudis īpašu neapmierinātību pauda par normas atcelšanu ar atpakaļejošu datumu, proti, no 2022. gada vasaras,
kad šie Ministru kabineta (MK) noteikumi bija stājušies spēkā. Tika uzsvērts, ka tas sāpīgi trāpīs mazajiem mežu īpašniekiem, kuri zaudēs gan iepriekš likumīgi saņemtos ciršanas apliecinājumus, gan, iespējams, jau iztērēto naudu, ko saņēmuši no ciršanas tiesību pircējiem.
Kad nākamgads nepienāk
"Konsultējot meža īpašnieku, saku, ka šī cirsma pēc jaunā caurmēra jau ir gatava. Viņš izvērtē, kad vajadzēs naudu un nolemj, ka, piemēram, šogad vēl necirtīs, cirtīs nākamgad. Un tas "nākamgads" nepienāk, jo ir ST lēmums," situāciju, kādā nonāca daļa meža īpašnieku, apraksta meža apsaimniekošanas konsultants Kurzemes reģionā Arnis Jumītis. "Ir cilvēki, kas ļoti dusmojas. Viņi bija rēķinājušies ar šo naudas plūsmu." Viņaprāt, pareizāk būtu jau izsniegtos apliecinājumus ļaut izstrādāt, bet aizliegt to turpmāku izsniegšanu. Tam piekrīt arī vairāki citi nozares pārstāvji.
"Tie bija spēkā esoši MK noteikumi, uz kuru pamata cilvēks bija saņēmis legālu ciršanas apliecinājumu, viņš bija samaksājis arī valsts nodevu. Un tagad tiek pateikts – ķepurojies un tiec galā pats," spriež Latvijas Meža īpašnieku biedrības (LMĪB) valdes priekšsēdētājs Arnis Muižnieks.
"Diez vai tas vairoja pozitīvu attieksmi pret valsti, bet nedrošības sajūtu par nākotni noteikti palielināja."
"Ja tas mežs līdz šim brīdim nav izstrādāts, tas nozīmē, ka uzņēmumam ir visas tiesības vērsties pret meža īpašnieku, pasakot, ka mūsu līgums vairs nav spēkā, jo radušies šādi apstākļi. Arī ST ir atzinusi, ka tas iespējams," norāda Latvijas Neatkarīgo mežizstrādātāju asociācijas (LNMA) izpilddirektors Artūrs Bukonts. "No otras puses, uzņēmējs saprot, ka meža īpašnieks, kurš tev pārdeva ciršanas tiesības, darīja to ar nodomu segt savus izdevumus. Visticamāk, viņam naudas vairāk nav. Un ko tu tur piedzīsi no lauku cilvēka?"